OSLO: Helsefagarbeider Emir Avdic i samtale med leder Mette Nord i fagforbundet og SV-leder Kirsti Bergstø.
Håvard Sæbø
aslak@lomedia.no
– Det er mye usikkerhet nå. Vi føler på en skuffelse og er mest bekymret for at lønn og pensjon vil bli dårligere i det private, sier Emir Avdic.
Han er helsefagarbeider og plasstillitsvalgt ved Uranienborghjemmet i Oslo.
For tre uker siden bestemte det nye Høyre-byrådet i Oslo seg for å legge fire sykehjem ut på anbud. Uranienborghjemmet, der Avdic har jobbet siden 2017, er ett av dem.
Helsefagarbeideren vet hvordan forholdene var da sykehjemmet ble drevet av et kommersielt selskap. Lønna til Avdic og de ansatte ble hengende etter kollegene som hadde kommunen som arbeidsgiver.
Over 200.000 mer i lønn
Da Oslo kommune overtok driften av Uranienborghjemmet i 2019, fikk både helsefagarbeidere og sykepleiere et realt lønnshopp og en bedre pensjonsavtale. Avdic var en av dem.
Da Aleris Omsorg, som nå heter Stendi, drev sykehjemmet hadde han 423.000 kroner i lønn. Kommunen tok senere over driften av sykehjemmet, og Avdic fikk et solid lønnshopp på 221.000 kroner. Dermed ble den nye lønnen på 635.000 kroner i 2020.
– Lønna økte nesten 50 prosent, fastslår Avdic etter å ha sjekket skatteoppgjøret for 2018 og 2020.
Ansienniteten er mye av årsaken til at Avdic fikk betydelig mer i lønn av Oslo kommune enn av Stendi.
Mens kommunen godtok ti års ansiennitet fra tiden i Bosnia-Hercegovina, ble han kun tilgodesett med to år av den kommersielle aktøren Stendi. Natt- og kveldstillegget er også mye bedre i kommunen, påpeker Avdic.
BEKYMRET: Avdic er redd for at lønna vil bli betraktelig lavere.
Håvard Sæbø
90 prosent av arbeidstiden til Avdic foregår om kvelden og natten. Dette tillegget fra Oslo kommune utgjør 11.000 kroner i måneden før skatt, og er en stor prosentandel av lønna.
– Hvis et slikt tillegg blir halvert, vil det være veldig negativt. Det er mange som har det vanskelig nå med høye priser og renter, sier Avdic.
Studier viser også at lønna er mye dårligere ved både ideelle og kommersielle sykehjem enn ved de kommunale sykehjemmene i hovedstaden.
Rettigheter i to år
Reglene for virksomhetsoverdragelse – i dette tilfellet fra Oslo kommune til en kommersiell eller ideell aktør – skal ikke skje på bekostning av de ansattes lønn- og arbeidsvilkår.
Det betyr at Avdic og de ansatte ved Uranienborghjemmet ikke vil gå ned i lønn i tida med den nye tariffperioden fram til 2026.
Det bekrefter også ansvarlig helsebyråd Saliba Andreas Korkunc fra Høyre.
– De ansatte ved Uranienborghjemmet vil uansett beholde rettighetene som følger av kommunens tariffavtale ut april 2026, selv om den nye arbeidsgiveren ikke ønsker å bli bundet av denne, skriver han i en e-post.
– I tillegg har byrådsavdelingen min laget et forslag til kontraktsvilkår som skal sørge for at ingen ansatte som omfattes av virksomhetsoverdragelse i forbindelse med konkurranseutsetting, går ned i lønn. Det skal gjelde i hele kontraktsperioden og er nybrottsarbeid, skriver han.
Ansatte på sykehjem i Oslo frykter privatisering: – Ikke tull med lønna vår.
Byrådet stiller krav
Etter det tidspunktet, derimot, melder usikkerheten seg. Ifølge Avdic skyldes det at de ansatte ikke vil få like mye i forhandlinger med de kommersielle og ideelle som i Oslo kommune.
Ifølge Korkunc vil byrådet også etter utløpet av ny tariffperiode stille krav om at ingen ansatte går ned i lønn etter overføring fra kommunen til annen arbeidsgiver.
– Private aktører må, i den situasjonen Oslo kommune står i, med mangel på helsepersonell, gjøre seg selv attraktive for å rekruttere og beholde ansatte.
– Da må de tilby konkurransedyktige lønns- og arbeidsvilkår. Hva lønnsutviklingen blir i fremtiden, er opp til partene i arbeidslivet, og ikke noe jeg som byråd ønsker eller kan overstyre, skriver Korkunc.
PRIVATISERNG: Leder Mette Nord i Fagforbundet (t.v.) og SV-leder Kirsti Bergstø er kritiske til at Høyre-byrådet i Oslo legger fire sykehjem ut på anbud.
Håvard Sæbø
Det rødgrønne byrådet sa opp de kommersielle
• Under tidligere Høyre-styrte byråd i Oslo ble mange sykehjem satt ut på anbud og drevet av kommersielle selskaper.
• Da det rødgrønne byrådet fikk makta ved valget i 2015, snudde dette. Så snart kontraktene med de kommersielle utløp, overtok kommunen driften. Flere sykehjem blir fortsatt drevet av ideelle organisasjoner.
• Da de rødgrønne tapte valget i fjor, var ingen sykehjem i Oslo lenger drevet av kommersielle.
• På landsbasis er bare 1,5 prosent av alle landets sykehjemsplasser i sykehjem som kommersielle selskaper driver, ifølge tall fra Statistisk sentralbyrå.
• 7 prosent av sykehjemsplassene er i sykehjem som ideelle organisasjoner driver.
• I november 2023 inntok de borgerlige partiene Oslo-byrådskontorene igjen.
• I desember kom meldingen om at byrådet vil konkurranseutsette fire sykehjem i Oslo.
• Dermed åpner de døra for at kommersielle selskaper igjen skal få drive sykehjem i hovedstaden.
Kilde: FriFagbevegelse
Kritikk fra fagbevegelsen
Fagforbundet har mange medlemmer på de berørte sykehjemmene i Oslo. Foruten Uranienborghjemmet, der forbundet har 86 medlemmer, skal også Abildsøhjemmet, Bjølsenhjemmet og Kantarellenhjemmet ut på anbud.
Fagforbundet Oslo sier at det nye byrådets konkurranseutsetting av sykehjemmene er det samme som å ta fra de ansatte og gi til investorer.
Forbundsleder Mette Nord er også kritisk.
– Vi vet av erfaring at de ansatte vil få en mindre lønnsutvikling for hvert år enn normen for øvrig. Vi vet også at dersom de private skal tjene penger, går de på akkord med både kompetanse og antall ansatte. Det er helt uakseptabelt, sier Nord.
Hun er skuffet over at byrådet ikke har tillit til at kommunen ikke kan drive de fire konkurranseutsatte sykehjemmene med god kvalitet i egen regi.
– Det mest alvorlige er at dette vil gå utover de ansattes lønn og pensjon.
– Da dette sykehjemmet ble rekommunalisert i 2019, gikk kompetansen opp. De ansatte fikk bedre lønn og kom tilbake på offentlige pensjonsordninger, påpeker Nord.
Beskyldes for løgn
Ifølge SV-leder Kirsti Bergstø er konkurranseutsettingen av sykehjemmene det samme som å ta tryggheten bort fra de ansatte og gjøre driften mindre forutsigbar.
Hun bruker tidligere erfaringer om rekommunalisering på hvorfor det offentlige er best skikket til å drive sykehjemmene. Stikkordene er bedre lønn og utdanningstilbud, kompetanseheving og større dekningsgrad av fagarbeidere og sykepleiere.
– Den usikkerheten vi ser blant de ansatte nå, viser at garantiene fra Høyre om at de ansatte skal beholde lønn og pensjonsavtaler, var ren løgn. Dette er en lek med ord som får dype konsekvenser for tryggheten til folk og driften av helt grunnleggende velferdstjenester, mener Bergstø.
Helsebyråden har lite til overs for at Bergstø beskylder Høyre for å lyve.
– Jeg er helt uenig i uttalelsen, og jeg mener en leder av et politisk parti på Stortinget bør holde seg for god til å kalle andre for løgnere, sier Korkunc.
– Ansatte er nøkkelen
Bergstø betegner konkurranseutsetting som renspikka ideologi.
– Når offentlig ansatte og kommunen selv gjør en jobb, blir det omtalt som en utgiftspost. Men når private aktører gjør den samme jobben, ofte med press på lønn, pensjon og ansatte, er det plutselig innovasjon, verdiskapning og kvalitet. Det finnes det imidlertid ingen belegg for å påstå.
Hun sier at fordelene med kommunal drift er at den kan styres politisk – både når det gjelder heltid, kompetanse, det å ha nok ansatte og at pengene blir brukt på velferdstjenester og ikke profitt.
VIL HA KOMMUNALT: SV-leder Kirsti Bergstø sier at det er politiske fordeler å ha sykehjem i kommunal regi.
Håvard Sæbø
– De ansatte er nøkkelen hvis vi skal satse på kvalitet og gode tjenester. Vi må investere i de folkene som gjør jobben hver dag og ikke utsette de for eksperimenter som går på bekostning av lønn og pensjon, mener Bergstø.
– Tryggheten forsvinner
Emir Avdic sier at de ansatte føler seg sviktet av Oslo kommune etter at det nye byrådet annonserte at fire sykehjem i hovedstaden skal ut på anbud.
– Tryggheten med å ha en kommune i ryggen, forsvinner nå. Det er noe med å ha et så stort system bak deg, mener han.
Dessuten er virksomhetsoverdragelser som dette forbundet med tidkrevende prosesser. I 2019, da kommunen overtok driften, tok det ifølge Avdic to år før alt var på plass.
Det dreier seg om alt fra vaktmestertjenester og ordninger for turnus til nye datasystemer, renhold og leveranse av mat til beboerne.
– Vi har vært igjennom dette før og vet at det kan bli mye å lære seg ved siden av jobben. Sist det skjedde, var det mange som ble veldig slitne, sier han.
Helsebyråd Korkunc svarer at de har vært tydelige på at de konkurranseutsetter for å bedre kvaliteten på tjenestetilbudet, ikke for å spare penger på ansattes lønn og pensjon.
– Det står vi fast ved, skriver han.
ARBEIDSLYST: Trond Hågensen har gått glipp av mange år i arbeidslivet på grunn av rusmisbruk. Nå vil han ta igjen det tapte, men aldersgrensa stopper ham.
Jan Kåre Næss
Det er for enkelt for unge å bi erklært arbeidsuføre, mener Frp. Her er Frp- leder Sylvi Listhaug under Arendals-uka.
Leif Martin Kirknes
Eirik Dahl Viggen
FLERE KRAV: For helsepersonell med utdanning gjennomført utenfor EØS består godkjenningsprosessen i Norge av to trinn. Søkeren har tre år på seg til å fullføre norskopplæringen og de andre kravene for godkjenning.
karin svendsen
Jo Straube
Danmarks statsminister Mette Frederiksen lover å bremse økningen i pensjonsalderen.
Liselotte Sabroe/NTB