ISRAEL: Statsminister Benjamin Netanyahu har fått sterk kritikk for krigføringen.
Amir Cohen / Reuters
Israelerne forventet en urokkelig støtte fra sine allierte og det internasjonale samfunnet etter at Hamas' angrep dem 7. oktober, et grusomt angrep der det begått grove overgrep og drap av minst 1189 mennesker, for det meste sivile, ble drept.
I tillegg ble det tatt over 250 gisler, mange sitter fortsatt i fangenskap i Gaza, andre er døde.
Det internasjonale samfunnet viste da også stor sympati og støtte til Israel, men denne støtten har gradvis avtatt i takt med den israelske gjengjeldelsesaksjonen på Gazastripen.
Den israelske offensiven mot Hamas i Gaza er blitt kalt uproporsjonal, og Israel anklages for å føre en nådeløs krigføring som går hardt utover den sivile, palestinske befolkningen.
Minst 45 drept i israelsk angrep mot Rafah – «forferdelig massakre».
Angrepet mot Rafah
Verdens fordømmelse er ikke blitt noe mindre etter det israelske angrepet på en leir for fordrevne palestinere i Rafah i forrige uke, et angrep der minst 40 mennesker, de fleste kvinner og barn, ble drept, ifølge tjenestemenn på Gaza.
Bare to dager tidligere hadde FN-domstolen ICJ beordrer Israel til umiddelbart å stanse offensiven mot Rafah – fordi «den humanitære situasjonen var katastrofal».
RAFAH: En teltleir i Rafah ble truffet av israelske raketter. Minst 45 døde i angrepet.
Jehad Alshrafi / AP Photo
Militæret i Israel sier angrepet var rettet mot et Hamas-anlegg, og beklaget tapet av sivile. Landets militære påtalemyndighet kalte hendelsen svært alvorlig og lovte at den skulle etterforskes.
Angrepet mot Rafah utløste likevel massiv kritikk, fra Istanbul til Beijing – fra Washington til Paris. Selv Tyskland kritiserte angrepet.
Standhaftige
Til tross for den økende kritikken og isolasjonen, ser det ikke ut til at stemningen i Israel endrer seg. Israelere flest holder fast på at krigen mot Hamas må fortsette.
– Jeg synes ikke Israel bør bry seg om hva verden sier og mener … Jeg støtter militæret vårt 100 prosent. Hver dag ber jeg for soldatene – for at de skal komme trygt hjem igjen, uttaler 24 år gamle Netanel Aronson, en israelsk-amerikaner, til AFP.
– Situasjonen er en tragedie for alle, fastslår Nathalie, som ikke ønsker å oppgi etternavnet sitt. Hun refererer også til skjebnen til palestinerne på Gazastripen.
– Vi har en følelse av at vi er anklaget for å være kolonialister og imperialister. Men vi ser jo på oss selv som flyktninger, sier hun, og viser til at mange jøder strømmet til Israel under opprettelsen av staten i 1948.
– Vi føler at vi er hatet, understreker 50-åringen.
Diplomatiske tilbakeslag
Følelsen av å stå alene har økt den siste tiden – ikke minst som følge av at Israel har lidd en rekke diplomatiske tilbakeslag.
SULT: FN har flere ganger gått ut og advart om hungersnød i Gaza.
NTB/Abaca
Så å si samtidig som Den internasjonale domstolen beordret Israel til å stoppe sin pågående offensiv i Rafah, begjærte aktor i Den internasjonale straffedomstolen (ICC), Karim Khan, 20 mai en arrestordre på Israels statsminister Benjamin Netanyahu, forsvarsminister Yoav Gallant og tre Hamas-ledere.
Norge, Irland og Spania anerkjente i slutten av mai – i et koordinert vedtak – en palestinsk stat. Denne uka gjorde Slovenia det samme.
Mødre i Gaza leter desperat etter mat til barna sine.
– Verden mot Israel
Politisk analytiker Dahlia Scheindlin mener at israelere er svært godt klar over at krigen har skadet Israels omdømme i verden.
– Israelere tror verden er mot Israel. De tror at mange institusjoner og land er antisemittiske, og de mener seg utsatt for en dobbeltmoral, sier Scheindlin.
Hun beklager krigens ødeleggelser i Gaza, men understreker at israelere ser på den pågående militærkampanjen som en «eksistensiell kamp» for deres folk.
UTBOMBET: Flere steder i Gaza er helt utbombet.
AA/ABACA/ NTB
Scheindlin mener at israelere har blitt demoralisert etter at Israel er anklaget for å ha begått noen av de verste forbrytelsene i Gaza.
– Den type forbrytelser som israelere bare trodde ble begått mot dem. Det er derfor veldig vanskelig for israelere å akseptere dette. De er redde for isolasjonen, legger hun til.
FN: Det vil ta tiår å gjenoppbygge Gaza.
«All Eyes on Rafah»
Kampanjen «All Eyes on Rafah» i sosiale medier, som har fått stor, internasjonal oppmerksomhet, har ikke gjort følelsen noe mindre. Israelerne har svart med sine egen kampanje «Hvis øynene dine er på Rafah, så hjelp oss med å finne gislene».
I en undersøkelse fra USA-baserte Pew Research Center før angrepet 26. mai på en leir av fordrevne palestinere i Rafah, svarte 40 prosent av israelerne at de definitivt tror Israel vil nå sine mål for krigføringen på Gaza.
Bare fire prosent mente Israels militære aksjon på det palestinske territoriet hadde gått «for langt».
For Annie Dikbikian, som opplyser at hun er kristen, har krigen bare økt «hatet» på begge sider.
– Jeg håper at vi snart kan få tilbake både fred, kjærlighet og respekt, understreker hun.
(©NTB)
nina.haabeth@ntb.no
Fakta om Israel
* Israel er en republikk i Vest-Asia (Midtøsten). Grenser til Libanon i nord, Syria i nordøst, Palestina (Vestbredden) i øst og Jordan i sørøst, til Egypt i vest og Palestina (Gazastripen) i sørvest.
* Folketall: 9,558 millioner (2022)
* Israel ble opprettet i 1948.
* Det skjedde gjennom krigføring og på bekostning av den palestinske befolkningen som bodde i området fra før.
* Siden da har konflikten vært preget av et skjevt maktforhold: et militært sterkt Israel på den ene siden, og et delt palestinsk folk uten en egen stat på den andre.
* Mange palestinere har levd under israelsk okkupasjon siden 1967. Det sentrale spørsmålet i konflikten er hvem som har mest rett til å kontrollere og bo i området.
* Jerusalem er Israels proklamerte hovedstad, men ikke internasjonalt anerkjent som sådan, og de fleste ambassadene befinner seg i Tel-Aviv.
Kilder: Wikipedia/ SNL/ FN-sambandet
ARBEIDSLYST: Trond Hågensen har gått glipp av mange år i arbeidslivet på grunn av rusmisbruk. Nå vil han ta igjen det tapte, men aldersgrensa stopper ham.
Jan Kåre Næss
Det er for enkelt for unge å bi erklært arbeidsuføre, mener Frp. Her er Frp- leder Sylvi Listhaug under Arendals-uka.
Leif Martin Kirknes
Eirik Dahl Viggen
FLERE KRAV: For helsepersonell med utdanning gjennomført utenfor EØS består godkjenningsprosessen i Norge av to trinn. Søkeren har tre år på seg til å fullføre norskopplæringen og de andre kravene for godkjenning.
karin svendsen
Jo Straube
Danmarks statsminister Mette Frederiksen lover å bremse økningen i pensjonsalderen.
Liselotte Sabroe/NTB