– Noen av praksisoppholdene er ganske korte, og da må man gjerne ut med mer enn de 5000 kronene i måneden vi får dekket, sier Rebekka Steen.
Ole Martin Wold
ida.wangberg@fagbladet.no
Rebekka Steen er i ferd med å fullføre radiografi-utdanninga ved NTNU i Trondheim. For å lære seg å ta røntgenbilder av folk, har hun vært helt avhengig av å være i praksis, som er obligatorisk i utdanninga.
I Trondheim er det ikke nok praksisplasser til alle. Derfor blir studentene nødt til å reise rundt
i hele Midt-Norge for å fullføre utdanninga. For mange har det ført med seg store kostnader til reise og bolig.
Nå vil regjeringen bruke 50 millioner kroner på å dekke en større andel av helse- og sosialfag-studentenes utgifter.
– Bryter med gratisprinsippet
Selv var Steen heldig og fikk praksisperioden sin i Volda, der leieprisene ikke er så høye. Medstudentene som for eksempel måtte til Kristiansund, der leieprisene er høye, har hatt høyere utgifter enn det de har fått dekket av instituttet, forteller Steen.
– Noen av praksisoppholdene er ganske korte, og da må man gjerne ut med mer enn de 5000 kronene i måneden vi får dekket. Om man ikke vil bo på campingplass – noe som har vært løsningen for noen studenter, sier Steen.
Mange må betale doble leieutgifter, ettersom de må fortsette å betale husleie ved studiestedet i Trondheim. Den kan være vanskelig nok å betale. Enda vanskeligere blir det når man har lange praksisperioder langt unna.
– Høyere utdanning skal i prinsippet være gratis i Norge, men mange som må reise langt for å være i praksis, blir avhengig av støtte hjemmefra. Vi kan ikke ha det sånn, sier Steen, som også er ungdomstillitsvalgt i Fagforbundet Trondheim.
{f1}
50 millioner
Radiografi-studentene har allerede fått gjennomslag for å øke grensa for hvor høye utgifter man kan få støtte til fra instituttet fra 3750 kroner til 5000 kroner. Og nå har altså også regjeringen kommet på banen.
I mai flyttet de 50 millioner kroner på statsbudsjettet til dekking av utgifter for studenter innen helse- og sosialfag som har praksis langt fra studiestedet.
– Det er et viktig mål for regjeringen å utdanne flere innenfor profesjonsutdanningene, der vi ser at vi kommer til å mangle fagfolk i framtida, sier Maren Grøthe (21), som sitter på Stortinget for Senterpartiet, som vara for forsknings- og høyere utdanningsminister Ola Borten Moe.
Maren Grøthe.
Senterpartiet
Praksisplasser er den største flaskehalsen for å få utdannet flere, mener Grøthe. Derfor ønsker regjeringen å ta hele landet i bruk som praksisarena. Men det innebærer at flere studenter må reise langt.
– Vi har fått innspill fra flere organisasjoner de siste årene, blant annet Fagforbundet Ung og NSF-studentene, om at det å reise langt for å ha praksis medfører store kostnader for mange studenter. Derfor starter vi nå arbeidet med å bøte på problemet, sier Grøthe.
Skal gjennomgå utdanningene
Rebekka Steen er glad for at regjeringen ønsker å løse problemet, men mener utgifter til praksis burde dekkes av et stipend fra Lånekassen.
– På denne måten blir det likt for alle studenter som må reise langt for å få praksis, og hvor mye de får dekket blir ikke opp til hvor god økonomi studieprogrammet har.
Maren Grøthe lover å ta med seg innspillene.
– Vi skal i gang med en større gjennomgang av profesjonsutdanningene, med sikte på å gjøre endringer som styrker dem slik at flere skal kunne velge dem. Dette er forhold som vi tar med oss inn i den gjennomgangen. Vi må sikre at ikke økonomien hindrer folk i å ta for eksempel sykepleier- eller lærerutdanning.
Fagforbundet Ung jobber for:
• At studentenes reelle kostnader knyttet til praksis blir dekket.
• Tolv måneder studiestøtte og økning
av stipendandelen.
• Å styrke veiledning og oppfølging av studenter.
• Gratis utstyr til elever og studenter.
• At studenter og lærlinger får tilbud om bolig.
• Billigere kollektivtransport for ungdom, elever, studenter og lærlinger.
ARBEIDSLYST: Trond Hågensen har gått glipp av mange år i arbeidslivet på grunn av rusmisbruk. Nå vil han ta igjen det tapte, men aldersgrensa stopper ham.
Jan Kåre Næss
Det er for enkelt for unge å bi erklært arbeidsuføre, mener Frp. Her er Frp- leder Sylvi Listhaug under Arendals-uka.
Leif Martin Kirknes
Eirik Dahl Viggen
FLERE KRAV: For helsepersonell med utdanning gjennomført utenfor EØS består godkjenningsprosessen i Norge av to trinn. Søkeren har tre år på seg til å fullføre norskopplæringen og de andre kravene for godkjenning.
karin svendsen
Jo Straube
Danmarks statsminister Mette Frederiksen lover å bremse økningen i pensjonsalderen.
Liselotte Sabroe/NTB